-
Tuzlanska alternativa počela predizbornu kampanju: Ne odustajemo od svojih principa, želimo Tuzlu učiniti poduzetničkim, turističkim i ekološkim centrom regije - 1 day ago
-
Završeno asfaltiranje puta u dijelu ulice Slavinovićkog odreda 1992. - 1 day ago
-
Grad Tuzla osigurava jednokratnu pomoć od 2.000 KM za oboljelu djecu i mlade - 1 day ago
-
“Dan italijanske kuhinje i sladoleda”u Tuzli - 1 day ago
-
JU Muzej istočne Bosne: Međunarodni dan pismenosti - 1 day ago
-
Grad Tuzla peti najotvoreniji grad u BiH prema istraživanju o transparentnosti - 1 day ago
-
Ministrica Bećirović boravila u radnoj posjeti Općoj bolnici u Gračanici - 1 day ago
-
Grad Tuzla izdvojio 80.000,00 KM za najuspješnije studente, sportiste i učenike - 1 day ago
-
Drugi simpozijum o transplantaciji matične ćelije hematopoeze JZU UKC Tuzla - sep 5, 2024
-
Potpisani ugovori za izvođenje radova na putnoj infrastrukturi na više lokacija - sep 5, 2024
BiH na začelju po ekonomskom rastu u regionu
Iako je Bosna i Hercegovina prethodnih godina bila među vodećima po ekonomskom rastu u regionu, posljednje projekcije govore da padamo na začelje, izvještava Indikator.ba.
Prognoze Svjetske banke govore da će Bosna i Hercegovina imati ekonomski rast u 2018. godini od 3,2 posto, po čemu smo samo bolji od Makedonije, koja će imati rast od 2,5 procenta.
Prema ovim prognozama, Srbija, koja je u prethodnim godinama zaostajala za drugima, imat će rast od 3,5 posto, Crna Gora 3,8 posto, a Albanija i Kosovo će dostići rast od 4 odsto.
Svjetska banka navodi da će rast u 2018. godini u Bosni i Hercegovini biti prvenstveno vođen potrošnjom. U srednjoročnom periodu se očekuje da će se pojačati kako nova vlada bude izabrana i strukturne reforme budu podržane novim investicijama u infrastrukturu koje su u toku.
Kao rezultat planiranog povećanja javnih investicija, 2018. godine fiskalno stanje će se pogoršati, nakon čega slijedi postepeno poboljšanje u srednjem roku. Ova prognoza pretpostavlja uspjeh reformi kako bi se smanjio javni budžet i prebaciili poslovi iz javnog u privatni sektor.
Rizici, prema ocjeni Svjetske banke uglavnom su negativni. Izvana, spor rast u EU i izgledi pristupanja, mogućnost zaoštravanja uslova finansiranja za tržišta u razvoju, kao i regionalna politička situacija, glavni su rizici za pogoršanje.
Također, domaće kašnjenje u formiranju nove vlade nakon oktobarskih opštih izbora moglo bi da uspori reformske napore i ekonomski rast.
Iako je prije nekoliko dana u javnom obraćanju pohvalio ekonomski rast u BiH i “mudre fiskalne politike” vlada, rezidentni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda u BiH Francisko Parodi upozorio je da postoje strukturalna ograničenja za ekonomski oporavak naše zemlje.
-Daljnji napredak ovisi o unapređenju poslovne klime što u ovoj zemlji i dalje ostaje veliki izazov. Da budem diplomata nije dobro kako bi trebalo biti. Takođe, fragmentiran okvir u Bosni i Hercegovini je skup i obeshrabruje investicije, istakao je Parodi.
Svjetska banka očekuje povećanje ekonomskog rasta u BiH na 3,9 posto do 2020. godine.
– Novčane doznake će vjerovatno biti stabilne i podržati postepeno jačanje potrošnje. Investicije će podržati otvaranje radnih mjesta u energetici, građevinarstvu i turizmu, procjenjuje Svjetska banka.