-
Tuzlanska alternativa počela predizbornu kampanju: Ne odustajemo od svojih principa, želimo Tuzlu učiniti poduzetničkim, turističkim i ekološkim centrom regije - 1 day ago
-
Završeno asfaltiranje puta u dijelu ulice Slavinovićkog odreda 1992. - 1 day ago
-
Grad Tuzla osigurava jednokratnu pomoć od 2.000 KM za oboljelu djecu i mlade - 1 day ago
-
“Dan italijanske kuhinje i sladoleda”u Tuzli - 1 day ago
-
JU Muzej istočne Bosne: Međunarodni dan pismenosti - 1 day ago
-
Grad Tuzla peti najotvoreniji grad u BiH prema istraživanju o transparentnosti - 1 day ago
-
Ministrica Bećirović boravila u radnoj posjeti Općoj bolnici u Gračanici - 1 day ago
-
Grad Tuzla izdvojio 80.000,00 KM za najuspješnije studente, sportiste i učenike - 1 day ago
-
Drugi simpozijum o transplantaciji matične ćelije hematopoeze JZU UKC Tuzla - sep 5, 2024
-
Potpisani ugovori za izvođenje radova na putnoj infrastrukturi na više lokacija - sep 5, 2024
Andrej Nikolaidis dobitnik nagrade “Meša Selimović”
![Mensur Alić](https://aktuelno.ba/wp-content/uploads/2024/09/458776011_2021800164939573_7259464506300623124_n.jpg?pas=12796373802409072326)
Nagradu “Meša Selimović” za najbolji roman objavljen u 2016. godine na govornom prostoru BiH, Crne Gore, Hrvatske i Srbije osvojio je Andrej Nikolaidis, za roman Mađarska rečenica.
Odluku je donio žiri 17. Međunarodnih književnih susreta Cum grano salis u sastavu Adisa Bašić, predsjednica, te članovi Hadžem Hajdarević, Slobodan Šnajder, Pavle Goranović i Mile Stojić.
Nagradu je, na ceremoniji održanoj u Narodnom pozorištu Tuzla, uručio gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović.
“Prve godine ovog stoljeća razmišljali smo o tome, kako povezati pisce jednog govornog prostora, podijeljenog na četiri države i to na takav način da to bude korisno za književnost, za svakoga pisca, svakoga čovjeka, te da pri tome Bosna i Hercegovina i Tuzla postanu vlasnici najveće književne nagrade na prostoru Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije i Crne Gore. Kako napraviti nešto dobro za sve nas? Želja nam je bila da se ukaže najveće moguće poštovanje piscu i knjizi, romanu i njegovm autoru.
Pozvali smo pisce, kritičare, profesore književnosti i izdavače sa cijeloga prostora bivše Jugoslavije i, u ljeto 2001. godine, održali prve književne susrete Cum grano salis. Na tim susretima, osim predstavljanja knjiga pisaca sa cijele Regije, imali smo i okrugli sto na temu Nagrade za najbolji roman na govornom prostoru četiri pomenute države. Svi smo se složili da se radi o zajedničkom govornom prostoru i da je Meša Selimović jedan od najvećih pisaca tog istog prostora, te, pošto se radi o piscu iz Bosne i Hercegovine i Tuzle, da je najbolje da Nagrada nosi ime Meše Selimovića.
Na moj prijedlog Grad Tuzla osniva i susrete i Nagradu Meša Selimović, i već naredne, 2002. godine, održani su drugi književni susreti Cum grano salis i dodjeljana prva Nagrada Meša Selimović.
Večeras, poštovani gosti i dragi moji sugrađani, u sklopu održavanja 17. književnih susreta Cum grano salis, mi po šesnaesti put dodjeljujemo Nagradu Meša Selimović, koja je, početkom ovoga stoljeća izrasla u najveću književnu nagradu na prostoru bivše Jugoslavije.
Sve ove godine mi ne dopuštamo da se zaboravi na godišnjicu rođenja niti jednoga velikoga pisca, niti Silvija Strahimira Kranjčevića, ni Maka Dizdara, ni Ivana Gorana Kovačića, ni Branka Ćopića, ni Ive Andrića, Ni Derviša Sušića, ni Meše Selimovića, Ćamila Sijarića i drugih. U dane književnih susreta u Tuzlu dolaze najpismeniji ljudi Balkana, na ovoj književnoj manifestaciji u prvom redu sjede veliki pisci.
Dragi prijatelji,
Neznalice su krajem prošlog stoljeća, u ime slobode govora dopustili da se izgovri i napiše svašta, pa i najveća mržnja, pametni i dobri su ušutkani, pa je otvoren prostor da progovore zli. Iako su nas ljudi poput Sartra, Umberta Eka, Branka Ćopića, Derviša Sušića, Ismeta Mujezinovića, Miroslava Krleže, Josipa Broza Tita, Koče Popovića, Mirka Kovača, Danila Kiša, Predraga Matvejevića, Filipa Davida i mnogi drugi, na to upozoravali, bili smo zatečeni brtutalnošću skorojevića i primitivaca i postali žrtve agresije, rata, boli i smrti nevinih. Mržnja i zlo su prevagnuli, otrovano je, oboljelo i rasulo se, raspalo jedno vrijeme. Kada je postalo dopušteno sve, tada dogodilo najgore, dogodio se i rat.
Haški tribunal je, kao nekada Nirberg, osudio one što su riječima koje su kao naredbe napisali ili su ih govorili, osudio one koji su izvršili najveće zločine koje čovjek može počiniti čovjeku i čovječnosti.
Usprkos tome, javni prostor je, na žalost, i danas otvoren glasnim i oholim neznalicama, čije riječi i govori stvaraju pometnju i strah ljudi od novoga rata. Nesposobni da dobro i efikasno upravljaju svojim zemljama, uspaničeni od odlaska mladih ljudi u Njemačku i druge zapadne države, žele opstati na stari i provjereni način. Oni će izumiti vanjske neprijatelje, požaliti se svojim građanima da ih kao svi mrze, na taj način ih homogenizirati oko sebe i tako i dalje vladati.
U nedostatku ideje, oni smišljaju vanjske i unutarnje neprijatelje, šire teze o ugroženosti naroda kojeg predvode i sataniziraju druge države i druge nacije. Njihove riječi ne stvaraju mir, nego nemir, ne doprinose harmonizaciji odnosa među ljudima, nego disharmoji i širenju straha od rata, ne doprinose povjerenju među ljudima, nego nepovjerenju i slute na zlo i veliku opasnost za sve građane ovih prostora. Ovaj prostor ponovo je počeo ličiti na prostor političkih i medijskih sukoba i gebelsovskih laži, što ne slutu na dobro.
Krivi su oni što siju strah, mržnju i nacionalizam i oni koji se sa njima ne slažu ali im svojom šutnjom otvaraju prostor za sijanje mržnje. Što kaže Andrić: Kad pametni zašute, budale progovore…
Neka znaju, da se mi pisci Regije svake godine sastajemo u Tuzli i o njima razgovaramo, govorimo, pišemo i pisaćemo o tome kako je svaka osoba na putu mržnje, klevete i totalirizma, osoba opasne budućnosti. Kažimo im da ublaže svoje tonove, da to ne može tako, ohladimo te usijane glave, neka sa govornica prestanu siktati, treba da šire mir i dobro, a ne nemir i zlo. Opomenimo ih, opišimo, napravimo predstave svih žanrova o njima, na vrijeme razobličimo njihove zle namjere.
Jedan od naših odgovora razbijača harmonije su, svih ovih godina, književni susreti. Na Cum grano salis, svake godine u Tuzlu dolaze i u njoj govore, čuvari pameti, pismenosti i talenta, ljudi koji jednu stranicu pišu po deset dana, jednu knjigu po deset godina, dolaze nam čuvari pameti i dobrote, šireći misiju vraćanja povjerenja i bratstva među ljudima. Čuli ste imena dobitnika dosadašnjih nagrada, imena dosadašnjih članova žirija i selektora. Među njima su veliki majstori i branioci istine, pravde, dobra, harmonizacije i širenja bratstva među ljudima.
Građanima je dosta nadjačavanja, nadmudrivanja, spletkarenja i mržnje, ljudi umorni od atmosfere u kojoj je čovjek čovjeku vuk, u potrazi za životom u normalno uređenim državama Zapada, masovno napuštaju ove prostore. Vrijeme je, krajnje je vrijeme za promjenu paradigme, odoše nam životi i odoše nam mladi ljudi. Vrijeme je da čovjek čovjeku više ne bude vuk, nego brat.
I večeras su, u najužem izboru, sve sami dobri, pametni i talentirani, angažirani pisci. Ko god pobijedi, pobijedili su svi, pobijedila je dobra knjiga. Kada žiri proglasi pobijednika, ja, kao i do sada, književne susret Cum grano salis, neću proglasiti zatvorenim” izjavio je Jasmin Imamović, gradonačelnik Tuzle.
Kako je ranije objavljeno u uži izbor za Nagradu Meša Selimović nominovani su bili romani:
•Daša Drndić: EEG, Fraktura, Zaprešić 2016.
•Ivica Đikić: Beara, Naklada Ljevak, Zagreb 2016.
•Damir Karakaš: Sjećanje šume, Sandorf, Zagreb 2016.
•Andrej Nikolaidis: Mađarska rečenica, Buybook, Sarajevo 2016.
•Damir Ovčina: Kad sam bio hodža, Buybook, Sarajevo 2016.
U muzičkom dijelu programa posjetioci su uživali u izvedbama muzičkog sastava Divanhana. Ranije, u podnevnim satima, u Međunarodnoj galeriji portreta, upriličeno je predstavljanje knjige „Konstantinović: Hronika“ autora Radivoja Cvetičanina. Promotori knjige bili su Mile Stojić i Slobodan Šnajder.
aktuelno.ba