-
Tuzlanska alternativa počela predizbornu kampanju: Ne odustajemo od svojih principa, želimo Tuzlu učiniti poduzetničkim, turističkim i ekološkim centrom regije - 1 day ago
-
Završeno asfaltiranje puta u dijelu ulice Slavinovićkog odreda 1992. - 1 day ago
-
Grad Tuzla osigurava jednokratnu pomoć od 2.000 KM za oboljelu djecu i mlade - 1 day ago
-
“Dan italijanske kuhinje i sladoleda”u Tuzli - 1 day ago
-
JU Muzej istočne Bosne: Međunarodni dan pismenosti - 1 day ago
-
Grad Tuzla peti najotvoreniji grad u BiH prema istraživanju o transparentnosti - 1 day ago
-
Ministrica Bećirović boravila u radnoj posjeti Općoj bolnici u Gračanici - 1 day ago
-
Grad Tuzla izdvojio 80.000,00 KM za najuspješnije studente, sportiste i učenike - 1 day ago
-
Drugi simpozijum o transplantaciji matične ćelije hematopoeze JZU UKC Tuzla - sep 5, 2024
-
Potpisani ugovori za izvođenje radova na putnoj infrastrukturi na više lokacija - sep 5, 2024
Švedska traži 80.000 radnika
Nedostatak radne snage mogao bi zaustaviti ekonomski rast u Švedskoj, upozoravaju analitičari, a situaciju nije uspio poboljšati ni izbjeglički i migrantski talas koji je prije dvije godine zapljusnuo državu, prenose agencije.
Junsko istraživanje Konfederacije švedskih preduzetnika, u čijem se članstvu nalazi više od 60.000 kompanija, pokazuje da je 75 posto firmi koje su zapošljavale imalo problema u pronalaženju dovoljno kvalitetnog kandidata, prenosi Poslovni dnevnik.
“Nedostatak radnika trenutno je vrlo velik i u mnogim je područjima postao akutan“, ističe za agenciju Bloomberg Torbjörn Halldin, ekonomist tog udruženja.
Najteže u građevinarstvu, obrazovanju
Prema podacima švedske berze rada, broj oglasa za posao po nezaposlenom trenutno je najveći od 2000. godine, a 12 od 15 sektora muči nedostatak radne snage. Najteža je situacija u građevinarstvu, obrazovanju, računarstvu i zdravstvu.
Jedini sektori u kojima ima dovoljno radnika jesu administracija i pravo, zatim prodaja i marketing, te mediji i dizajn.
Samo u augustu ostalo je nepopunjeno 78.000 oglašenih radnih mjesta, 9 posto više nego godinu ranije i čak 41 posto više nego prije dvije godine.
Veliki broj slobodnih radnih mjesta rezultat je ekonomskog rasta, za koji su analitičari banke Nordea nedavno rekli da je “suludo snažan” i daleko iznad potencijala švedske privrede. Zvanični statistički podaci pokazuju da je švedski BDP u drugom kvartalu porastao za 1,7 posto, a na godišnjem nivou 4 posto.
Vlada procjenjuje da će ekonomski rast u ovoj godini iznositi 3 posto, a iduće će usporiti na 2,5%. Centralna banka također tvrdi da je pronalaženje radnika s odgovarajućim vještinama problem za ekonomiju, ističući da je nezaposlenost na približno jednakim nivoima kao prije finansijske krize 2008. godine.
Ali, broj otvorenih radnih mjesta udvostručio se u tom periodu.
Dobra vijest za Centralnu banku
Zavod za zapošljavanje (Arbetsförmedlingen) predviđa da će ove godine stopa nezaposlenosti pasti sa 7 na 6,66 posto, a da će dogodine blago porasti na 6,7 posto.
Ukupno posmatrano, bez posla je više od 300.000 stanovnika. Međutim, stopa nezaposlenosti među osobama rođenim u Švedskoj iznosi svega 3,9% – najmanje u deset godina – dok među strancima iznosi 22 posto.
Ipak, nedostatak radne snage, s druge strane, dobra je vijest za Centralnu banku.
To bi značilo da će ubrzati rast plaća, što će dovesti do rasta inflacije, računaju u Centralnoj banci. Rast plaća posljednjih godina bio je prilično anemičan, zadržavši se ispod 3 posto od 2012. godine, pokazuju podaci Nacionalnog instituta za ekonomska istraživanja.
Radiosarajevo.ba